Ukupna težina Pelješkog mosta deset je puta veća od težine Eiffelovog tornja u Parizu. Sav čelik na mostu dopremljen je prekomorskim brodovima iz Kine, au gradnji mosta potrošeno je 70.000 kubika betona i više od 85.000 tona čelika.
Čelik je sastavni dio i rasponskog sklopa mosta Cetina u kojem je utrošeno više od 1150 tona čelika. Čelikom, jednim od najkorištenijih materijala u građevinarstvu, spajaju se brojne konstrukcije. To je i tema novoga Koordinacije.
Zašto se čelik često koristi u građevinarstvu?
Čelik ima izvrsna svojstva, stoga se ne čudi što je sastavni dio raznih građevinskih materijala. Koordinacijski tim obišao je višestambenu zgradu u Splitu, monolitnu i armiranobetonsku građevinu bruto površine 1.700 četvornih metara. U njega je ugrađeno 160 tona armature, na ukupno 1300 kubika konstruktivnog betona.
„Zgrada se počela graditi početkom 2022. godine kada je nastupila kriza i cijena čelika se udvostručila. Čelik smo nabavili po tada najskupljoj cijeni za investitora“, ističe Tomislav Lovrić iz tvrtke Construction and Design.
„Da smo tada zaustavili nabavu čelika i čekali da se situacija smiri, trebali bismo razmišljati gdje ćemo zaposliti više od 200 radnika tvrtke i nastaviti s projektima koje smo imali na nekoliko gradilišta diljem Hrvatske“, nadovezuje se Krunoslav Pavlinić iz tvrtke MDK Građevinar, glavni izvođač i jedan od investitora.
Vrste čelika i njihova primjena
Na gradilištu u Grubišnom Polju ekipa Koordinacije upoznala je gotovo sve oblike čelika koji se primjenjuju u građevinarstvu. Armaturni čelik nalazi se u betonu, nosivi konstrukcijski čelik koristi se u izgradnji nosača i hala, poseban čelik nalazi se u cjevovodima, dalje se koriste inox, mesing i pocinčani čelik. Sveukupno je u proizvodnu halu ukupne bruto površine 500 kvadrata utrošeno 150 tona čelika.
![](https://profitiraj.hr/wp-content/uploads/karmen_komljen_petosic_inovia_notes-1024x1024.jpg)
Više o primjeni i fazama izgradnje čeličnih konstrukcija objašnjeno je u odjeljku Bilješke Karmen Komljen Petošićdirektorica tvrtke Inovia i dobitnica nagrade Kolos u području potresnog inženjerstva.
„Čelik se često koristi u građevinarstvu s obzirom na svoja iznimna svojstva. Omogućuje razne strukture i oblikovanja, bolju iskoristivost prostora i vitkost čeličnih elemenata. Koja će se vrsta čelika primijeniti u građevinarstvu, ovisi o udjelu ugljika. Zato je važna žilavost, tzv. duktilitet čelika. Konstrukcijski čelik koristi se pri izgradnji tornjeva, nebodera jer ima izraženu žilavost, dok se kod nenosivih dijelova konstrukcije upotrebljava čelik s većim udjelom ugljika.“, objašnjava Komljen Petošić.
Primjerice, nakon zagrebačkog potresa koji je oštetio vrh sjevernog tornja Zagrebačke katedrale, organizirana je akcija u kojoj je taj vrh skinut kontroliranom eksplozijom. Vrh tornja bio je visok 13,5 metara, težak 22 tone, a skinnula ga je 500 tonska dizalica.
Što je nastalo prije: limarija ili bravarija?
Prva faza izgradnje čelične konstrukcije je proizvodni pogon, zasebni građevinski objekt. Koordinacijski tim je posjetio jedan takav i upoznao se s timom limara i bravara. Izrađuju i obrađuju vapnene i čelične elemente prije nego što postave sastavni dio objekata na gradilištima.
Dubravko Drašić iz tvrtke STAS čini neizostavni dio tima bravara, a ovim poslom bavi se 34 godine. S obzirom na svoje radno iskustvo, Dubravko sam sebi može pripremiti elemente i zamijeniti ih. Zbog odgovornosti i rizika na poslu, svake dvije godine bravari i zavarivači prolaze psihofizičke provjere nakon kojih dobivaju ispisanu potvrdu da mogu nastaviti raditi. Nenad Pavičić Bingo radi u timu limara koji nadziru rad sofisticiranih strojeva koji u zadanom vremenskom roku moraju izrezati i saviti metraže lima.
Čiji je posao odgovorniji i stresniji, pogledajte što su zaključili u novoj epizodi Koordinacije. Sadržaj možete pratiti na www.koordinacija.hr, YouTube kanalu kao i na društvenim mrežama: Facebook, Instagramu ja LinkedIn.
Više o temiIzvor:Profitiraj.hr